Nu stârni un pui neajutorat, ar putea deveni un tigru sălbatic.
Proverb mongol
Imperiul Tangut
1192 Anul Şobolanului Negru
MONGOL
Călugărul pe care l-ai trimis să-ţi găsească nevasta e mort.
Ai auzit ?
Stepa mongolă, cu 20 de ani înainte
Pe când aveam nouă ani,
tatăl meu m-a dus la merkizi să-mi găsesc mireasă.
Pe mama a răpit-o de la unul din ei, Ciledu,
şi merkizii nu au uitat asta.
Acum avea nevoie de pace,
aşa că eu urma să iau o mireasă merkită.
Nu puteam să spun nu tatălui meu.
Aici trăieşte prietenul meu, Dai Sechen.
Să înnoptăm aici.
Bun venit, prietene Yesügai !
Mă bucur să te văd sănătos.
Ţi-a crescut băiatul ! Te rog, pofteşte.
Cum te cheamă ?
Temügin.
Eu ar trebui să întreb primul.
Câţi ani ai ?
Nouă.
Eşti mai mic şi decât mine !
Cu cât ?
Cu un an întreg.
De ce aţi venit la noi ?
Merg la merkizi să-mi iau mireasă.
Stau aici la noapte.
Cei înţelepţi îşi iau miresele din tribul nostru.
La revedere, Temügin.
Stai !
Cum te cheamă ?
Börte.
Temugin !
Ar trebui să mă alegi pe mine să-ţi fiu mireasă.
Hai la trântă, Targutai !
Sunt beat, aşa că poţi să mă învingi.
Nu eşti doar neghiob, eşti şi slab !
Ţânţarii sunt înfometaţi !
Vreau să-mi caut mireasă aici.
De ce ? Tribul acesta e prea slab şi fără de putere.
Mulţi îşi iau nevestele de aici.
Trebuie să cad la pace cu merkizii.
Vreau să mă învăţ cum se face.
Nu poţi să faci aşa ceva, îi vei jigni.
Dacă sunt lipsiţi de vigoare, atunci lasă-i să fie jigniţi.
Ascultă cu atenţie ce-ţi spun.
Trebuie să chibzuieşti bine când îţi alegi mireasa.
Faţa trebuie să-i fie plată ca cea a unui lac sărat.
Ochii trebuie să-i fie înguşti.
În ochii mari intră duhurile rele
şi o vor face să înnebunească,
văzând lucruri ce nu sunt.
Şi cel mai de seamă: nu uita să i te uiţi la picioare.
Femeia trebuie să aibă picioarele zdravene, ca bărbatul să fie fericit.
Ai înţeles ?
Pe tine te aleg.
Aşa să fie.
Mi-am ales mireasa.
Zestre îi dau o haină din blană de samur.
Fiul tău a făcut o alegere bună, Yesügai !
Un lucru e sigur, ne-a scutit de un drum mai lung.
Acum ne putem întoarce acasă.
Asta aşa e.
Este o mare onoare pentru tribul meu.
Se pot căsători peste cinci ani.
Uite osul unui corb alb.
Pune-ţi o dorinţă şi freacă-l, ţi se va îndeplini.
Mă voi întoarce în cinci ani.
De ce nu m-ai ascultat ? Încăpăţânatule !
Am văzut-o şi am ştiut că ea-mi va fi soţie.
Ce voi spune merkizilor acum ?
Mă doare capul doar cât mă gândesc. Merkizii nu vor uita jignirea.
Călare, ne-am întors acasă.
Tatăl meu nu scotea nici un cuvânt.
Într-un târziu, mi-a spus:
„Ai făcut ce trebuia. Un bărbat trebuie să-şi aleagă soaţa singur.”
Nu am ştiut că ziua aceea
îmi va schimba viaţa pentru totdeauna.
Te temi ?
Da.
Când tună înseamnă că
Tengri, Cerul, zeul nostru, este supărat.
Toţi mongolii se tem de el.
Duşmani.
Şi ce dacă.
În locul de popas nu poate fi vărsat sânge.
Stăpânul meu îţi trimite acest lapte.
Mulţumesc. Stai jos.
Mulţumesc.
Yesügai, prima oară dă servului tău să bea.
Vezi cum se uită la noi.
Ne sunt duşmani.
Dacă eu, Yesügai han, ignor obiceiurile,
ordinea lumii va dispărea.
Ţi-e bine, Yesügai ?
Să ne oprim mai bine.
Gura ! Nu e ceva ce să hotărăşti tu !
Hanul a fost otrăvit !
Scârnăvie mică !
Te părăsesc, fiule.
Acum tu vei fi han.
Să fii puternic !
Şi roagă-te stăpânului Cerului albastru, marelui Tengri...
să îţi ajute.
Luaţi tot ce se poate !
Să nu-ndrăzneşti !
Turma aceasta-i a hanului !
El v-a ajutat şi apărat !
Plecaţi de aici ! Încetaţi !
Bălegar ingrat ce sunteţi !
Nu ţi-e frică să furi de la noi, Targutai ?
De ce, hanul Yesügai e mort.
Fiul meu este noul han. El o să ne răzbune !
Ce vrei, să-l omor în clipa asta ?
Fugi, repede !
Prindeţi-l !
Fugi !
Diavolul a intrat în tine !
Targutai !
Ce descreierare te încearcă ?
Mongolii nu ucid copii !
Fii blestemat !
Fie să putrezeşti în Iad !
Cum spunea şi Yesügai:
niciodată să nu încalci obiceiul, chiar dacă doreşti s-o faci.
Când va creşte, o să-l omor.
Va creşte repede.
Vom veni după el la iarnă.
Într-o bună zi,
va trebui să îl ucizi.
Dar mai întâi salvează-ţi viaţa.
În iarna aceea n-am avut unde să mă adăpostesc.
M-am dus la Muntele Sfânt
să-i cer ajutorul lui Tengri.
Eram doar eu, singur.
Muntele era foarte departe.
Şi am fugit ca să rămân în viaţă.
Eu sunt Djamuqa.
Tu cum te numeşti ?
Eu sunt Temügin.
Un mongol trebuie să fie călare.
Duşmanul meu, Targutai, ne-a lăsat fără cai.
Vrei să fim fraţi ?
Taiciar, dă-mi o cârpă.
De-acum suntem fraţi de cruce.
Când voi fi han, vei fi locotenentul meu.
Djamuqa...
mai întâi trebuie să-mi ucid duşmanul, pe Targutai.
Cum vrei s-o faci ? Nici măcar n-ai cal.
Aleasa mea are picioare puternice.
Cui pasă ce picioare are ?
Tatăl meu spune că asta face un bărbat fericit.
Tu acum n-ai nevoie de o femeie, ci de un cal.
Fugi !
Targutai !
Spune oamenilor că nu vreau să fiu han.
Câine ce eşti !
Crezi că mai pasă cuiva de tine ?
Atunci de ce mai vrei să mă ucizi ?
Ca să dorm mai bine.
O să te omor !
Ba eu o să te omor primul.
Corcitură !
Trebuie să-ţi păstrezi puterile.
Mănâncă !
Ia şi bea.
Insectele astea te lasă fără sânge.
Temügin !
Familia ta e în siguranţă.
Să nu fii îngrijorat pentru ei.
Djamuqa ! Găseşte-mi mireasa.
Spune-i să mă aştepte.
E tot prea mic.
Hrăneşte-l mai mult !
Când mă întorc, vreau să fie mare.
Mare Tengri, Stăpân al Cerului albastru !
Mă plec în faţa ta. Fă-mă liber, mare Tengri !
1186 Anul Calului de Foc
Oricât de departe ar fugi,
lupul tot se întoarce într-o zi acasă.
Temügin.
Te-am tot aşteptat.
Eu sunt hanul acum.
Sunt mai deştept decât tatăl tău.
El a fost un neghiob.
Tu te consideri han ?
Rahatul nu poate fi decât rahat.
Nu doar că o să te ucid, o voi face bucăţică cu bucăţică !
Vezi măgarul de lemn ?
O să te ţintuiesc de el chiar eu !
O să te chinui o săptămână până să mori !
Apropie-te, bătrâne.
Tu mă înspăimânți.
Dacă n-o să mor,
vă iert pe toţi.
N-o să ierţi pe niciunul dintre noi.
Vino-ncoace.
Dă-mi nişte apă.
Zevzecule.
Gura !
Îţi arăt eu acuma cine-i zevzec !
Nu mişca !
Sunt Temügin.
Eu sunt Boorciu.
De ce mă ajuţi ?
Ştiu cine eşti.
Ia calul meu.
Nu voi uita asta, Boorciu.
Marele Tengri m-a vegheat şi am supravieţuit.
Eram pregătit să-mi înfrunt duşmanii şi să redobândesc ce era al meu.
Dar mai întâi trebuia să-mi găsesc aleasa, pe Börte.
Am crezut că eşti mort.
Nu sunt.
Ştii de ce sunt aici.
Ai ales-o acum mulţi ani.
Nu ştiu dacă... dacă Börte te mai vrea de bărbat.
S-a întors Temügin al meu.
Tată...
trebuie să plec cu Temügin.
Adu repede haina de samur, repede !
Nu vrei să mă atingi, Temügin ?
Atingerea mea te-ar frânge în două.
Băiatul meu... Temügin...
Îmi placi.
Eşti puternică, aşa cum sunt şi eu.
Eşti bună.
Aceasta este zestrea mea. Luaţi-o.
Pentru mine...
E prea mult.
Pentru tine.
Frate, când o să-ţi înalţi iurta ?
Mâine.
E bine să fim iar alături de fratele nostru.
Şi de preafrumoasa lui soaţă.
Te-am prins.
Doar fiindcă te-am lăsat s-o faci.
O să fiu o soţie bună.
Ştiu. I know.
Stai aici !
Höelun !
Ciledu ?
Îmi recunoşti vocea ?
O femeie nu-şi uită primul bărbat !
Descalecă, vreau să-ţi văd chipul !
De ce să mă uit la tine, bătrâno ?
Eu o vreau pe mireasa lui Temügin !
Pleacă ! Lăsaţi-ne în pace !
Nu îi găseşti aici ! Pleacă !
Gura !
Jöchi, ai grijă !
Unde sunt ? Vorbeşte !
Le-am găsit urmele.
Să mergem !
Temügin, te-am aşteptat atât de mult timp...
Am frecat de atâtea ori osul ăsta...
O singură dorinţă-mi puneam:
să te întorci.
Vreau să fiu cu tine pentru totdeauna, Temügin.
Aşa va fi, jur.
Merkizi !
Spre casă !
Atunci când tatăl lui Temügin m-a lipsit de mireasa mea,
am jurat să mă răzbun.
Acum eşti a mea.
Luaţi-o !
Fiule !
Frate !
Ce ţi-au făcut ?
Ce mai faci, frate Djamuqa !
Mă bucur că eşti în viaţă, frate.
Primeşte-mi darul, frate.
Când am auzit că merkizii ţi-au răpit soaţa,
a început să mă doară ficatul.
Vreau să-ţi vorbesc.
Noi, mongolii, nu ne războim pentru o femeie.
Vorbesc acum cu Taichar
şi îţi aduce alte două neveste.
O vreau înapoi pe Börte.
Temügin, nu ai fost niciodată cu altă femeie în afară de ea ?
Şi crezi că e singura cu picioare zdravene ?
Am puţin timp.
Vino să saluţi.
Taichar...
merkizii mi-au jignit fratele.
Câți oameni poţi aduce ?
Am sabia de la şold şi o mână de oameni.
E prea puţin, frate.
De aceea am venit la tine.
Intru în horă.
La anul.
E prea târziu.
Anul viitor e mai bine.
Aşteptăm.
Să nu spui nimănui că pornim la război pentru o femeie.
Suntem pe pământ merkit.
Tu cine naiba eşti ?
Ştiam c-ai să vii după mine.
Börte, nu pot sta departe de tine.
Aici e băiatul meu.
Înţeleg acum.
Acum eşti fericit, că ţi-ai luat nevasta înapoi ?
Eu unul nu m-aş băga sub piei lângă ea.
Eşti curajos.
Foarte curajos !
Vreau să-ţi mulţumesc, frate.
Acum o să rămâi cu mine.
Sunt obişnuit să nu am stăpân în afară de mine.
Nu ştii cum sunt mongolii. De unul singur n-o s-o duci mult.
Vei fi locotenentul meu.
Temügin, oamenii tăi te aşteaptă.
- Trebuie să plec. - Da, du-te.
Temügin, am luat pentru tine sabia cea mai bună.
Djamuqa a luat mai toată prada.
Spune-ne cum să împărţim restul.
Mie îmi revine a zecea parte.
Împarte restul între războinici.
Nu uita de familiile celor care au murit.
- Sabia e a ta. - Mulţumesc, Temügin.
Atenţie, toată lumea ! Temügin îşi arată generozitatea !
Fiecare va primi o parte din pradă !
Uită-te la el ! A dat celorlalţi aproape toată partea lui.
Data viitoare va lua el tot.
Ia sub acoperământul propriu copilul unui merkit.
Nu-mi vorbi fratele de rău.
Ce fel de frate ţi-e ? Eu ţi-s frate !
În aceeaşi oală nu poţi să găteşti două capete de miel, Temügin.
Scularea !
Fratele meu m-a părăsit.
Încăpățânat mai e !
Scularea !
Dartai ! Altan !
Dartai !
Taichar !
Unde e Dartai ? Unde e Altan ?
Ar trebui să fie chiar aici, la cizma mea !
Au plecat cu Temügin.
Poftim ?
Au plecat cu Temügin.
Frate !
Nu ţi-ai luat bun rămas.
Dormeai, frate, când am plecat.
Oamenii mei sunt cu tine acum. De ce, frate ?
Ştii că mongolii îşi pot schimba stăpânul dacă o doresc.
Dartai, Altan !
De ce aţi plecat de la mine ?
Temügin e drept cu războinicii săi.
Daţi-ne caii înapoi !
Mi-ai dăruit acest cal, deci al meu este.
Dartai, eu sunt legea.
O să scot ficatul ăla zăcut din tine.
Încearcă !
Ficatul meu are un nou stăpân.
Nu-i pot trimite înapoi la tine, frate.
Mongolii au dreptul să aleagă.
Păzeşte-ţi caii, o să vin după ei !
Dartai ! Hoţii fură caii lui Temügin !
Oamenii lui Djamuqa au încercat să îţi fure caii.
L-am ucis pe unul dintre ei.
Un fur mai puţin pe lume.
L-am ucis pe fratele lui Djamuqa.
Taichar.
Cine l-a omorât ?
Eu. Nu l-am recunoscut.
Ai salvat caii, dar ne-ai adus războiul.
Iartă-mă, stăpâne. Trimite-mi capul lui Djamuqa.
Ţi-a păzit bine turma.
Dacă îl dai legat, ce-or să zică oamenii tăi ?
Am auzit de necazul tău, Djamuqa.
Te pot ajuta să te răzbuni.
Vreau capul lui Temügin legat de coada bidiviului meu.
Fă-o.
Nu pot fără tine.
Ţi-e frică, Targutai ?
Ce fel de han eşti ?
Stepa cunoaşte doar doi mongoli puternici.
Eu şi fratele meu Temügin.
Ai înţeles ?
Pun la bătaie toţi călăreţii mei, dar dă-mi-l pe Temügin !
Temügin, Djamuqa e pe urmele tale.
- Suntem întrecuţi cu zece la unul. - Spune-ne ce să facem.
Nu ne voi abandona familiile.
Dacă nu vom muri, ne vom întoarce să le recuperăm. E singura soluţie.
Altan, Dartai, mi-aţi încredinţat neamul vostru.
Djamuqa nu le va arăta milă. Sunteţi pregătiţi să le abandonaţi ?
Hotărăşte tu, Temügin.
Temügin.
Nu te gândi la noi. Salvează-te !
Fă ceea ce fac întotdeauna mongolii.
Toţi vor înţelege.
Nu şi eu.
Spre munţi, repede !
Să atacăm, Djamuqa ! Ce mai aştepţi ?
Te grăbeşti, Targutai ?
Temügin o să fugă. N-o să-l mai găsim niciodată.
Nu-l ştii pe fratele meu.
- Sunteţi gata ? - Gata, Temügin.
Jöchi !
Ia câți oameni ai nevoie pentru apărarea familiilor !
Temügin, noi rămânem alături de tine.
E vremea să pleci.
Să ai grijă de tine şi de fiul nostru.
Să trăieşti, Temügin !
Să nu ne uiţi.
Vezi că fratele meu nu e prost deloc ?
Nu va fi uşor să-l învingem.
La atac !
Îl vreau viu pe Temügin !
Şi eu.
Mi-ai dat cuvântul, îmi aparţine !
Tot ce vezi aici îmi aparţine mie, Targutai. Şi tu îmi aparţii.
N-ai scos nici un cuvânt.
Măcar cerşeşte-mi îndurare.
Vrei să mori, Temügin ?
Nu sunt un cerşetor, frate.
Cere-mi să-ţi cruţ viaţa.
Nu pot.
Te rog s-o faci.
Iartă-mă, frate !
Nu sunt fratele tău.
Sunt hanul tău.
Şi tu îmi eşti sclav.
Luaţi-l !
Rezistă !
Nu mai pot merge.
Iartă-mă, sunt înfrânt cu totul.
Ai luptat bine.
Ne-ai salvat familiile.
Acum numele tău răsună printre mongoli, Temügin.
Scoală !
Du-te şi rezolvă.
Sunt terminat...
Oraş de graniţă tangut, un an mai târziu
Cum o duceţi, dle comandant ?
Opreşte.
Doriţi să cumpăraţi sclavi ?
Cât costă ?
O legătură de bani.
Cel de acolo face două.
Şi cel de aici, cinci legături.
E prea mult. Trei.
Nu pot coborî preţul. Ăsta mi-a ucis cel mai bun paznic.
Nu-l cumpăraţi, acesta ne va aduce numai durere !
Ce durere poate aduce un sclav ? Avem mii şi mii.
Lăsaţi-l. Nu va uita niciodată înjosirea la care e supus.
Vorbeşti prostii, călugăre.
Este sclav şi aşa va şi muri.
Văd hoarde de călăreţi mongoli
călcându-vă în copitele cailor pământurile, văd moarte...
Hei, tătare ! Vrei să-mi distrugi regatul ?
Ştiu ce-o să fac cu el.
Nu am mai primit leafa de câteva luni bune.
Ştii ce, să vindem animalul.
Cine să-l cumpere ?
Hei, mongolule ! Arată-ne dinţii !
MONGOLUL CARE A VRUT SĂ DISTRUGĂ IMPERIUL TANGUT
Iartă-ne pe noi !
Mongolii mor dacă sunt băgaţi în cuşti.
Eu încă trăiesc.
Duhul ţi-e tare.
Am venit ca să te rog
ca, în cumplitul timp ce va veni, să nu ne distrugi mănăstirea.
Ucide straja în noaptea asta
şi adu-mi cheia.
Credinţa mea nu-mi permite să ucid.
A mea, da.
Mănăstirea are multe cărţi sfinte, care trebuiesc salvate.
Eu nu ştiu să citesc.
Du-te la negustorii care au legături cu mongolii.
Cere-le să caute neamul lui Temügin şi să dea osul ăsta lui Börte.
Ţine minte... Börte.
Asta o să fac.
În Mongolia eşti jefuit oricine ai fi.
Dintre noi, negustorii, doar Cercelul de Aur mai merge acolo.
Dar el însuşi e un hoţ.
Nimeni nu ştie când apare sau, dimpotrivă, când pleacă.
Nimeni nu te poate ajuta, bătrâne.
Jöchi. Jöchi !
Trebuie să plecăm.
Ştiu cum trebuie înmormântat un călugăr.
- Voi ce aşteptaţi ? - O caravană.
Vedeţi ultima caravană,
şi nu am de gând să revin prea repede.
Ia-ne cu tine !
Drumul e lung. Se vede că n-aveţi bani.
- Cum o să mă plăteşti ? - Ştii foarte bine cum.
- E prea puţin. - Aşa ne-am înţeles.
- Vrea mai mult, dacă nu mă trădează. - Asta e tot ce am.
Nu arăţi ca o femeie săracă.
Aşteptaţi !
Vreau să vorbim.
Să nu încerci să mă înşeli !
Dă-mi cheia !
Cum o cheamă ?
Mongen.
Sunt tatăl tău, Mongen.
Unde mi-e celălalt tată ?
Uită-l. Acesta e tatăl tău de-acum.
Treceţi la culcare.
Nu te teme, doar e tatăl nostru.
Nu vrei să te joci şi tu ?
Tată, de ce nu-ţi împleteşti părul ?
Un bărbat n-ar trebui să aibă întotdeauna părul împletit ?
Nu şi eu.
- Asta se numeşte carne. - Carne.
Limba noastră este cea mai frumoasă din lume.
Într-o zi, toată lumea o va cunoaşte.
Auziţi numai ce frumos sună: carne !
Carne !
- Jöchi, câți ani ai ? - Zece, tată.
În curând va trebui să-ţi alegi o mireasă.
Cum ar trebui să fac asta ?
O să te-nvăţ, fiindcă cel mai greu lucru e să găseşti o femeie bună.
Aşa este.
- Ţi-am zis că n-ai de ce să te temi. - Nu mă tem. Tata e foarte hazliu.
M-am gândit la nume pentru fiii pe care mi-i vei face.
Parcă n-ai şti cum sunt mongolii.
Eu sunt mongol. Ştiu cum sunt.
Azi sunt mai răi ca niciodată. Nu fac decât să ucidă şi să fure.
Nici măcar pe copii nu-i mai cruţă.
Ştiu ce să fac cu mongolii.
Ia copiii şi du-te acasă.
Şi când o să te întorci ? Într-un an ? În doi ?
Mult timp va trece până ne vom vedea iar, Temügin.
Stăpâne al Cerului Albastru, mare Tengri, mă închin înaintea ta !
Dă-mi puterea de care am nevoie.
Mongolii duc lipsa legilor. Eu îi voi face să li se supună...
Chiar dacă asta înseamnă să omor jumătate dintre ei.
Legile noastre vor fi simple. Nu ucide femei sau copii.
Achită-ţi întotdeauna datoriile.
Urmăreşte-ţi duşmanii până la ultima suflare.
Şi niciodată să nu-ţi trădezi hanul.
Pedeapsa să fie una singură: moartea.
1196 Anul Dragonului Roşu
Mulţi războinici au venit sub steagul meu.
Au făcut-o fiindcă ştiau ce vreau:
să îi aduc laolaltă pe toţi mongolii, ca să devenim puternici.
Dar Djamuqa a încercat să ne învrăjbească.
A venit clipa bătăliei celei mari,
care va hotărî cine va fi cârmuitorul Mongoliei.
Djamuqa avea o armată mai numeroasă.
Dar îmi găsisem strategia şi ştiam cum să câștig bătălia.
Dar aveam nevoie de Tengri, Stăpânul Cerului Albastru...
De ajutorul lui.
Arcaşii fratelui meu ştiu să mânuiască arcul şi săgeata.
Să atacăm, Djamuqa !
Nu.
Fratele meu este mai priceput ca un lup.
Să atace primul buluc.
La atac !
Pornim !
Temügin ! Ţi-l aruncăm la picioare pe hanul nostru.
A încercat să fugă, dar l-am omorât.
- Cine este ? - Duşmanul tău, Targutai.
- Omorâți-i ! - De ce ?
Altan ! Cu ce am greşit ?
Aţi încălcat legea. V-aţi trădat hanul !
De unde să ştim...
Mai trăieşti, bătrâne ?
Îţi mulţumesc că nu m-ai uitat, Temügin han.
Dă-i o sută de cai şi pune-i iurta lângă a mea.
Şi toţi aceşti oameni să intre în oastea mea.
Temügin, l-am prins.
Temügin.
Acum tu eşti hanul şi eu mă aflu la picioarele tale.
Te face fericit asta ?
- Te iert, frate. - Este prea târziu.
Totdeauna voi fi pentru tine o sâcâială, ca un cui în talpă.
Vreau să-mi spui: toţi mongolii se tem de tunet.
Tu de ce nu ?
Nu am avut mult timp unde să mă ascund de tunet.
Aşa că nu mi-a mai fost frică.
Ce o să faci cu mine, Temügin ?
În locul meu, ce-ai face ?
Te-aş ucide, frate.
Pleacă !
Cel care pleacă acum îţi este duşman.
Cel care pleacă este fratele meu.
Tată !
Când mergem să-mi aleg mireasă ? Trebuie să-ţi respecţi cuvântul.
Curând, fiule.
Vezi ce bine am ales-o eu pe mama ta.
Temügin, eu te-am ales pe tine.
Aşa e !
Trebuie să termin ceea ce am început.
Eşti o soţie bună, Börte.
Ştii că totdeauna mă voi întoarce.
Moşule, spune-mi ce mă aşteaptă-n viitor !
Spune fără teamă.
Îţi cunoşti viitorul, mare han.
În 1206, Anul Tigrului Roşu, Temügin a fost recunoscut drept
han al „tuturor celor care locuiau în corturi de pânză”,
Genghis Han al Marii Stepe.
A cucerit jumătate din lume.
Imperiul Tangut a fost şters de pe faţa pământului.
Dar mănăstirea a fost ocrotită.
Traducerea şi adaptarea: Radu C.